Programplaner og emneplaner - Student
Masterstudium i estetiske fag - deltid Programplan
- Engelsk programnavn
- Master of Aesthetic Practices in Society - part time
- Gjelder fra
- 2024 HØST
- Studiepoeng
- 120 studiepoeng
- Varighet
- 6 semestre
- Timeplan
- Her finner du et eksempel på timeplan for førsteårsstudenter.
- Programhistorikk
-
Innledning
Masterstudium i estetiske fag deltid (MESTD) med studieretninger er en mastergrad på 120 studiepoeng i henhold til § 3 i forskrift om krav til mastergrad, fastsatt av Kunnskapsdepartementet. Studiet er hjemlet i lov om universiteter og høyskoler og forskrift om studier og eksamen ved OsloMet - Storbyuniversitetet.
Masterstudiet i estetiske fag deltid vektlegger en samfunnsorientert og tverrfaglig tilnærming til det estetiske feltet og kreativ praksis. Forskning, kritisk refleksjon, innovasjon, anvendelse av teori og utvikling av kreativ praksis står i fokus.
For tiden omfatter masterstudiet i estetiske fag heltid fire studieretninger med ulike opptakskrav, masterstudiet i estetiske fag deltid omfatter to studieretninger; kunst- og designdidaktikk og kunstterapi. Kunst- og designdidaktikk tilbys både på heltid og deltid, mens kunstterapi kun tilbys på deltid. Studieretningen kunstterapi undervises i sin helhet på engelsk. Studieretningene dekker ulike fagområder tilknyttet estetiske fag som fellesnevner. Studentene vil blant annet lære om viktigheten av innovasjon og kreativitet for å skape nye løsninger, og hvordan kunst og design påvirker individet og samfunnet. I studiet vil også etiske utfordringer knyttet til forskning og utviklingsarbeid belyses og diskuteres.
Studieretning i kunstterapi skal bidra til å svare på de økende regionale og nasjonale psykiske helsebehovene til mennesker fra alle aldersgrupper og med ulik kulturell bakgrunn. Dette oppnås gjennom å integrere kunst, kreative utvikling, forskning og kliniske ferdigheter i behandling og terapeutiske prosesser. Kunstterapi omfatter spesifikk forskningsbasert kunnskap om tverrfaglig praksis for å fremme god psykisk helse, utvikle sosiale og emosjonelle reguleringsferdigheter, positivt selvbilde og identitet. Kunstterapi har vist seg å være viktig og tilgjengelig som forebyggende psykososial intervensjon. Fokuset i studiet vil bidra til å svare på fremtidige behov, innovasjoner og utvikling innen et felt hvor det ikke finnes sammenlignbare program nasjonalt.
EST StudieretningerSøkere må foreta valg av studieretning ved søknad om opptak til masterstudiet i estetiske fag deltid ved at det søkes direkte på ønsket studieretning. Det er ulike opptakskrav til studieretningene, se nærmere informasjon under Opptakskrav.Bestått deltidsstudium kvalifiserer for graden Master i estetiske fag (Master of Aesthetic Practices in Society) med én av følgende studieretninger:• Kunst- og designdidaktikk• Kunstterapi (Art Therapy)I tillegg til gradsnavnet Master i estetiske fag fremkommer navn på studieretning på studentens vitnemål.
Studieretning kunst- og designdidaktikk Studieretningen har et profesjonsperspektiv på undervisning og forskning innen design, kunst og håndverk. Studieretningen fokuserer på fagdidaktiske problemstillinger knyttet til fagområdet. Fornying, kritisk refleksjon, anvendelse av teori og utvikling av profesjonskunnskap står i fokus. Det legges vekt på en flerfaglig, samtids- og samfunnsorientert tilnærming til profesjonsfeltet i utdanning og praksis på alle nivå.
Studieretning kunstterapiStudieretningen i kunstterapi integrerer kunnskap om bruk av kreative uttrykk med psykologiske teorier, terapeutiske metoder og forskning. Studieretningen fokuserer på hvordan kunstterapi brukes i ulike sammenhenger innen psykisk helsearbeid, somatikk, sosialt arbeid, i pedagogiske og kulturelle kontekster. Studentene vil lære å utvikle intervensjoner og metoder for å jobbe med forebygging, behandling, rehabilitering og recovery, basert på ulike klienters behov. I spesialiseringen utforskes også hvordan ulike metoder kan brukes som en del av kunstterapeutiske intervensjoner, i evaluering av brukeropplevelser og i forskning. Gjennom hele studiet vil studentene reflektere personlige erfaringer med kunstterapeutiske metoder, profesjonell praksis og forskningsbasert kunnskap. Studieretningen inkluderer praksis under profesjonell veiledning. Studentene forventes å bli kreative og innovative aktører som kan påvirke den nåværende måten for hvordan forebygging og rehabilitering av helserelaterte utfordringer praktiseres.
Relevans for arbeidslivMastergraden i estetiske fag kvalifiserer for kunstfaglig og/eller designfaglig arbeid i og utenfor kunstfeltet. Masterstudiet i estetiske fag legger særlig vekt på utdanning samt institusjonelle og organisatoriske perspektiver.Studiet kvalifiserer generelt til å søke PhD-program, som Innovation for Sustainability ved TKD.
Studieretningen kunst- og designdidaktikk gir grunnlag for tittelen lektor og kvalifiserer til undervisning i grunnskole, videregående opplæring og høgskole. Med vekt på didaktikk, formidling og samfunnskontakt basert på kunst- og designfaglig kompetanse gir mastergraden også mulighet til å arbeide med kulturelle og sosiale problemstillinger på ulike felt.
Studieretning kunstterapi gir ulike muligheter for en karriere i både offentlig og privat sektor. Etter fullført studium kan aktuelle arbeidsfelt og karriereveier være praktisk kunstterapeutisk arbeid i sosiale, helsefaglige, pedagogiske og kulturelle kontekster. Mastergraden gir også mulighet for å arbeide med tjeneste- og fagutvikling, forskning og undervisning.
BærekraftFNs Agenda 2030 inneholder verdens handlingsplan for bærekraftig utvikling og er konkretisert i 17 globale bærekraftsmål. Gjennom globale partnerskap skal verden jobbe for å utrydde fattigdom og sult, sikre god helse og utdanning til alle og redusere klimaendringer og ulikhet i verden. Master spesialisering i kunstterapi retter seg særlig mot å fremme helse og livskvalitet (3), god utdanning (4), mindre ulikhet (10) og samarbeid for å nå målene (17).
De 17 bærekraftsmålene danner en helhet, hvor alle målene må ses i sammenheng. Formålet med programmet er å utdanne kandidater som er aktive globale borgere som har kunnskap om hvordan estetiske fag bidrar til bærekraftige helsetjenester og undervisning på ulike utdanningsnivå tilgod helse og et inkluderende samfunn for alle uansett alder, kjønn, etnisitet, utdanning, seksualitet og funksjonsevne.
Målgruppe
Sentrale målgrupper er studenter med bachelor fra relevante fagområder. Det blir lagt vekt på å rekruttere studenter med variert utdannelses- og yrkesbakgrunn for å stimulere til faglig utvikling på tvers av fag- og profesjonsgrenser. Se opptakskrav for nærmere informasjon.
Opptakskrav
Opptak skjer direkte til ønsket studieretning. Opptak til masterstudiet i estetiske fag krever en bachelorgrad eller tilsvarende, med gjennomsnittskarakter på minst C. Dersom det er flere kvalifiserte søkere enn antall studieplasser, vil de kvalifiserte søkerne bli rangert etter gjeldende rangeringsregler.
Det vises til forskrift om opptak til masterstudier ved OsloMet https://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2015-12-15-1681?q=forskrift%20om%20opptak%20til%20masterstudier
Opptakskrav til studieretningen kunst- og designdidaktikk:• Bachelorgrad faglærerutdanning i design, kunst og håndverk, treårig faglærerutdanning i formgiving, kunst og håndverk eller treårig faglærerutdanning i forming og formingsfag eller tilsvarende.• Lærerutdanning og, som del av eller i tillegg til denne, formingsfaglig utdanning med et omfang på 60 studiepoeng eller tilsvarende.• Bachelorgrad innen visuelle kunstfag og/eller design og i tillegg praktisk-pedagogisk utdanning med et omfang på 60 studiepoeng eller tilsvarende.
Opptakskrav til studieretning kunstterapi:Kunstterapi har normalt undervisning på engelsk. Se egne krav til engelskkunnskaper for denne studieretningen.
- Bachelorgrad eller tilsvarende innen helse- og sosialfag, lærerutdanning, psykologi, pedagogikk eller teologi. Studenter med bachelorgrad innen kunst- og designfag kan søke, men må i tillegg ha 60 studiepoeng innen helse- og sosialfag, psykologi eller pedagogikk.
- Motivasjonsbrev etter gitte kriterier må være sendt inn, men utgjør ikke en del av grunnlaget for rangering til opptak.
- Minst karakter 4 i engelsk fra norsk videregående skole eller tilsvarende, se krav om engelskkunnskaper til internasjonale masterprogram (informasjon på engelsk)
- Utdanningen krever politiattest. Politiattest må legges frem ved studiestart.
Læringsutbytte
Studiets totale læringsutbytte for masterstudiet i estetiske fag deltid dekker i sin helhet beskrivelsen for masternivå (nivå 7) i nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk.
Kandidaten har etter fullført studium følgende totale læringsutbytte definert i kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse: Kandidaten tilegner seg avansert kompetanse i planlegging, gjennomføring og vurdering av forsknings- og utviklingsoppgaver (FoU-oppgaver) og videreutvikler profesjonell virksomhet og fagkritisk refleksjon.
I løpet av studiet utvikler kandidaten spesialiserte kunnskaper, ferdigheter og kompetanse innenfor kunst- og designdidaktikk, og kunstterapi.
Etter gjennomført master i estetiske fag beskrives kandidatens kunnskaper, ferdigheter og generelle kompetanse slik:
Kunnskap
En kandidat med fullført utdanning:
- har avansert kunnskap om forskning og utøvelse av eget fagfelt innen ulike tverrfaglige og profesjonelle sammenhenger
- har inngående kunnskap om diskurser og problemstillinger innen eget studieretningsområde
- har inngående kunnskap om relevante vitenskapelige teorier og metoder og om studieretnings egenart som forskningsområde
- har inngående kunnskap om etiske problemstillinger og sentrale bærekraftperspektiv innen eget fagfelt
- har avansert kunnskap om estetisk praksis anvendt i profesjonell kontekst og i samfunnet
Ferdigheter
En kandidat med fullført utdanning:
- kan analysere og vurdere teorier, metoder og fortolkninger som er relevante for eget fagfelt
- kan benytte relevante metoder for forskning og/eller kunstnerisk utviklingsarbeid
- kan anvende kunnskap fra eget fagfelt på en skapende og kritisk måte og vurdere og kontekstualiserer estetiske praksiser i et samfunnsperspektiv
- kan kartlegge, analysere og etisk reflektere over den profesjonelle rollen og relasjoner, samt skape gode samarbeidsallianser
- kan kreativt utvikle og kritisk evaluere nye intervensjoner og kartlegge, evaluere og forske på fagfeltets praksis
Generell kompetanse
En kandidat med fullført utdanning:
- kan benytte tilegnet kunnskap og ferdigheter i nyskapende arbeid og prosjekter innenfor eget fagfelter kvalifisert til å arbeide i en forskningskontekst
- forstår eget fagfelts rolle i samfunnet innenfor ulike, komplekse situasjoner
- har ekspertise til å skape kunnskapsbaserte, etiske og kreative løsninger for nåværende og fremtidige utfordringer
Arbeids- og undervisningsformer
Masterstudiet er basert på individuelle studier med deltagelse i forelesninger, workshops, seminarer, ferdighetstrening og gruppearbeid. I studiet benyttes varierte og studentaktive læringsformer. Et godt læringsutbytte avhenger først og fremst av studentenes egen innsats. Timeantallet til tilrettelagt undervisning av universitetet vil være på et relativt lavt nivå. Egen innsats innebærer både å nyttiggjøre seg undervisning og veiledning og å følge opp med selvstendig arbeid i form av kunst- og design prosesser, teoretiske studier og eventuelt ferdighetstrening. Normal studieprogresjon stiller store krav til egenaktivitet. De viktigste arbeids- og undervisningsformene som brukes i studiet er beskrevet nedenfor. Emneplanene angir hvilke som er aktuelle i det enkelte emnet. Krav om obligatorisk deltagelse i undervisning fremkommer i emneplaner.
Nettbaserte arbeids- og undervisningsformer I studiet benyttes flere former for digitale læringsressurser som digitale læreverk, digitale forelesninger, filmklipp, podcaster, tester og oppgaver. Slike ressurser kan brukes både som forberedelse til undervisning, under seminarer organisert som omvendt undervisning og som del av selvstudier. Denne typen undervisning forutsetter at studentene møter forberedt til organisert undervisning. Samhandling vil også kunne skje på digitale flater, som web-baserte møter, webinarer, workshops eller liknende.
Selvstudier og studentsamarbeid/gruppearbeid Læring forutsetter høy grad av egenaktivitet og selvstudier som innebærer både individuelt arbeid og samarbeid med medstudenter. Gjennom blant annet idéutveksling, fremlegg, diskusjon, oppgaveskriving og problembaserte oppgaver skal studentene stimuleres til læring ved å formidle faglig kunnskap og erfaring, gi uttrykk for egne meninger og sammen reflektere over egne holdninger, handlinger og fagforståelse. Studentene oppfordres til å ta initiativ til å delta aktivt i kollokviegrupper for å fremme læring. FoU-seminarene knyttet til masteroppgaven er obligatoriske da de er en sentral arbeidsform der studentenes individuelle oppgaver legges frem og diskuteres. Det gjennomføres 5-6 campussamlinger hvert semester. Disse er på mellom 12–18 undervisningstimer. Det tredje året legges det opp til 2 - 3 samlinger, og individuell veiledning, enten på campus eller digitalt. For informasjon om veiledning, se emneplan for emnet masteroppgave. Deltidsstudiet er basert på individuelt og gruppebasert arbeid og veiledning via internett gjennom bruk av asynkron og synkron kommunikasjon. Antallet timer veiledning mellom samlinger vil variere mellom de ulike emnene i studiet. Dette vil klargjøres i undervisningsplanen. Deltidsstudenter får tilgang til ulike digitale ressurser for å sikre kontinuitet mellom samlinger. Deler av undervisningen vil være på engelsk. Både praktiske og teoretiske studieformer vektlegges.
Undervisningsplaner og timeplan Det blir utarbeidet detaljerte undervisningsplaner til alle prosjekt og forelesningsrekker med utgangspunkt i emneplaner. Undervisningsplanene gir nærmere informasjon om innholdet i undervisningen og relevant litteratur knyttet til dette. Planene blir tilgjengelig på lærings-plattformen Canvas ved oppstart av emnet.
Forelesninger Forelesninger blir i hovedsak benyttet for å introdusere nytt fagstoff, gi en oversikt og trekke fram hovedelementer og synliggjøre sammenhenger innenfor tema, og samtidig formidle relevante forskningsbaserte problemstillinger og litteratur.
Praktiske workshops Som legger vekt på kunstneriske prosesser, intervensjoner, ferdighetstrening og refleksive diskusjoner over teoretiske og etiske problemstillinger.
Seminar Seminarene vektlegger dialog og diskusjon mellom faglærer(e) og studenter, slik at den faglige utviklingen til studentene stimuleres. Muntlige studentpresentasjoner og diskusjoner vektlegges.
I forbindelse med masteroppgaven arrangeres det fou-seminarer der masteroppgavene presenteres og diskuteres. Studentene får tilbakemeldinger fra medstudenter og lærere. Det legges til rette for at studentene skal lære av hverandre. Forskningsrelaterte problemstillinger, metode og veiledning er tema på seminarene. Det kan være aktuelt å gjennomføre seminarer på digitale samhandlingsflater.
Prosjekter, oppgaver og veiledning Gjennom prosjektarbeid, casestudier, skriftlige oppgaver og masteroppgaven skal studentene utarbeide problemstillinger for oppgaver som de arbeider med over tid, enten individuelt eller i samarbeid med andre. Studentene skal lære seg teori og opparbeide ferdigheter i kildebruk, analyse, diskusjon samt skriftlig og muntlig vitenskapelig formidling. Hovedhensikten er å videreutvikle evnen til kritisk refleksjon, til å se fagelementer i sammenheng og utvikle dypere forståelse for et emne.
Oppøving i ferdigheter i akademisk skriving står sentralt i alle deler av studiet.Veiledning utgjør en vesentlig komponent i arbeidet med masteroppgaven. Veiledningen skal sikre at prosjektet er i samsvar med forskningsetiske rammer og bidra til utforming av problemstillinger og kvalitet i datainnsamling og dataanalyse.
Praksisstudier
Studieretningen kunstterapi inkluderer 160 timer praksis. Praksis vil bli veiledet og evaluert som en del av studieløpet. Praksis er fordelt over halvannet studieår og er integrert i tre emner. Praksisopplæringen bidrar til å fremme studentenes evne til å reflektere over og utvikle egen yrkesutøvelse. I kunstterapi kan praksisperioden gjennomføres individuelt og/eller i gruppe, både i en fysisk kontekst og deler kan gjennomføres digitalt. Praksis kan gjennomføres i klinisk, sosialfaglig, pedagogisk eller kulturell sammenheng; i spesialskole, kommunal helsetjeneste, sykehus, pasientorganisasjoner, rehabiliteringsklinikker, boenheter og institusjoner.
Deltakelse i praksis er obligatorisk og krever 90 % tilstedeværelse. Alt fravær som overstiger to arbeidsdager, må tas igjen etter avtale med praksisstedet for å få godkjent praksis. Studenten er i samarbeid med fakultetet ansvarlig for å finne sted for praksis. Studenter som arbeider ved et faglig relevant arbeidssted, kan gjennomføre praksisperioden på egen arbeidsplass. Praksisstedet skal være godkjent av Fakultetet for teknologi, kunst og design, OsloMet. Se emneplaner for studieretning i kunstterapi for mer informasjon.
Internasjonalisering
Studiet er internasjonalt orientert og tar i bruk internasjonal forskning og faglitteratur. Noe av pensumlitteraturen er på engelsk. Noe av undervisningen kan også forekomme på engelsk. Det kan være aktuelt med gjesteforelesere fra utenlandske institusjoner.
Økende globalisering av arbeidsmarkedet og raske samfunnsendringer gjør at det blir stadig viktigere med internasjonal profesjonell erfaring, fag-, språk- og kulturkunnskap. Internasjonalisering styrker fagmiljøet og fremmer studiekvaliteten gjennom internasjonalt forskningssamarbeid, mobilitet av studenter og ansatte samt ved å belyse internasjonale perspektiver og utfordringer i undervisningen.
Studieretning kunstterapi har opptak fra EU/EØS og undervisningen vil normalt gis på engelsk. Dette innebær at fellesemner for studieretningen kunstterapi og studieretningen kunst- og designdidaktikk undervises normalt på engelsk og har undervisningsmateriell og pensumlitteratur på engelsk, og er velegnet for innreisende utvekslingsstudenter. Studentene få tilgang til fagterminologi på engelsk gjennom bruk av engelsk pensum, både i form av fagbøker og internasjonal forskningslitteratur. Programmet vil benytte forelesere og gjesteforelesere med internasjonal erfaring. Eksamen kan gjennomføres på skandinavisk språk eller engelsk.
De ansattes faglige nettverk, forskningssamarbeid og samarbeid med kollegaer i andre land bidrar til internasjonaliseringen. Programmet er representert i internasjonale nettverk.
Emner som er tilrettelagt for innreisende utvekslings studenter Følgende emne er tilrettelagt for innreisende utvekslings studenter:• MAART4300 Kunstterapi i forebygging, behandling, og rehabilitering perspektivEmne kan kombineres med emner fra andre masterprogrammer ved OsloMet som er tilrettelagt for innreisende studenter.
Semester som er tilrettelagt for utreisende studenter Studenter som ønsker å avlegge emner ved læresteder i utlandet som del av mastergraden, drar normalt på utveksling i sitt 3. semester. Studentene er selv ansvarlig for å finne relevante emner ved partnerinstitusjonen og må søke om forhåndsgodkjenning av disse. Internasjonal koordinator kan bidra med veiledning ved emnevalg.
For øvrig vises det til kriterier for studentutveksling og informasjon om utenlandsopphold.
Arbeidskrav og obligatoriske aktiviteter
Et arbeidskrav er et obligatorisk arbeid, en obligatorisk aktivitet eller obligatorisk tilstedeværelse som må være godkjent innen fastsatt frist for at studenten skal kunne fremstille seg til eksamen. Arbeidskrav kan være skriftlig innlevering og innlegg eller presentasjon på seminar. Arbeidskrav kan gjennomføres individuelt eller i gruppe. Studenter som samlet har mer enn 20 prosent fravær i undervisnings- og veiledningssituasjoner der det er krav om tilstedeværelse, får ikke anledning til å avlegge eksamen. Det er obligatoriske deltagelse på campussamlinger.
Arbeidskrav gis for å fremme studentenes progresjon, og faglig utvikling, og legge til rette for samhandling og kommunikasjon i faglige spørsmål ved å sikre deltakelse der dette er nødvendig. Arbeidskrav kan også gis for å sikre at studenten oppnår et læringsutbytte som ikke kan prøves ved eksamen.
Arbeidskrav gis vurdering godkjent/ikke godkjent. Det vises til emneplanene for nærmere informasjon om hvilke arbeidskrav som gjelder i det enkelte emnet.
Studiet har hovedsakelig arbeidskrav i form av obligatorisk tilstedeværelse, gjennomføring av ulike obligatoriske aktiviteter og skriftlige arbeider.
Ikke godkjente arbeidskrav Gyldig fravær dokumentert ved for eksempel legeerklæring, fritar ikke for innfrielse av arbeidskrav. Studenter som på grunn av sykdom eller annen dokumentert gyldig årsak ikke innfrir arbeidskrav innen fristen, bør så langt det er mulig, kunne få et nytt forsøk før oppmeldingsfrist til eksamen. Dette må avtales i hvert enkelt tilfelle med den aktuelle lærer. Hvis det ikke er mulig å gjennomføre et nytt forsøk på grunn av fagets/emnets egenart, må studenten påregne og ta arbeidskravet ved neste mulige tidspunkt. Dette kan medføre forsinkelser i studieprogresjonen.
Vurdering og sensur
Bestemmelser om eksamen er gitt i lov om universiteter og høgskoler og Forskrift om studier og eksamen ved OsloMet, se oslomet.no
I studiet benyttes ulike vurderingsformer som er tilpasset læringsutbyttene i de ulike emnene. Vurderingsformene skal både understøtte læringen og dokumentere studentenes kompetansenivå med utgangspunkt i forventet læringsutbytte.
Vurderingsformene som brukes i emnene er beskrevet i hver enkelt emneplan. Alle avlagte emner vil framkomme på vitnemålet, samt tittelen på studentens masteroppgave.
I dette studiet brukes i hovedsak følgende vurderingsformer:
Hjemmeeksamen Går over en tidsbegrenset periode avslutningsvis i emnet, normalt med oppgitt problemstilling/oppgavesett dersom ikke annet er angitt i emneplanen.
ProsjekteksamenGår over hele eller store deler av emnet, normalt med egendefinert problemstilling dersom ikke annet er angitt i emneplanen.Muntlig eksamen Gjennomføres individuelt eller i gruppe. Kan være selvstendig vurdering eller justerende til annen eksamen.
Skriftlig eksamen under tilsyn Gjennomføres ved universitets eksamenslokaler over et gitt antall timer.
Kombinert eksamen/vurdering Eksamensform som kombinerer skriftlig arbeid og muntlig presentasjon, hvor begge elementer teller i eksamensresultatet.
Vurderingene gjennomføres i henhold til lov om universiteter og høgskoler, forskrift om studier og eksamen ved OsloMet og retningslinjer for oppnevning og bruk av sensor ved OsloMet.
Vurderingsuttrykk Vurderingen tar utgangspunkt i emnets læringsutbytte, og man vurderer i hvilken grad studenten har oppnådd det angitte læringsutbyttet. Vurderingsuttrykkene som brukes er Bestått-Ikke bestått eller gradert karakter A–F, der A er beste karakter, E er laveste beståtte karakter, og F er Ikke bestått. Ved gruppeeksamen får gruppen samme karakter.
Ny og utsatt eksamenTil utsatt/ny eksamen gjelder særskilte oppmeldingsfrister. Studenten må selv melde seg opp til slik eksamen. Ny/utsatt eksamen arrangeres normalt tidlig i påfølgende semester. Ny eksamen arrangeres for studenter som har levert eksamen og ikke fått bestått. Utsatt eksamen arrangeres for studenter som ikke fikk avlagt ordinær eksamen. Nærmere informasjon om oppmelding til og tidspunkt for ny/utsatt eksamen finnes på nettsiden student.oslomet.no. For noen emner kan utsatt eksamen finne sted i en annen form enn ordinær eksamen, informasjon om dette se på den enkelte emneplan.
Sensur Eksamener som kun sensureres internt, skal jevnlig trekkes ut til ekstern sensurering. Muntlige og praktiske eksamener skal ha to sensorer da disse eksamensformene ikke kan påklages. Formelle feil kan likevel påklages. Andre eksamensformer kan påklages.
For sensurering av masteroppgaven MESTD5930 er det to sensorer; en intern og en ekstern, dersom det er uenighet er det ekstern sensor som avgjør karakter, veileder er ikke endel av sensureringen.
Retningslinjer for masteroppgaver ved fakultetet finner du her: Retningslinjer for masteroppgaver ved Fakultet for teknologi, kunst og design - Student - minside (oslomet.no)
Øvrig informasjon
SkikkethetsvurderingI tråd med gjeldende regler for skikkethetsvurdering har utdanningsinstitusjonen ansvar for å vurdere om studentene er skikket for yrket. Studenter som viser liten evne til å mestre utdanningen, skal så tidlig som mulig i utdanningen få vite hvordan de står i forhold til kravene om skikkethet og eventuelt få råd og veiledning til å bedre disse forholdene eller få råd om å avslutte utdanningen. Konkrete beslutninger om skikkethet kan fattes gjennom hele studiet. Løpende skikkethetsvurdering av alle studenter skal foregå gjennom hele studiet og skal inngå i en helhetsvurdering av studentens faglige, fagdidaktiske, pedagogiske og personlige forutsetninger for å kunne fungere i yrket. En student som utgjør en mulig fare for elevers liv, fysiske og psykiske helse, rettigheter og sikkerhet, er ikke skikket for yrket.
Hvis det er begrunnet tvil om en student er skikket, skal det foretas en særskilt skikkethetsvurdering. Forvaltningslovens regler om saksbehandling kommer til anvendelse ved særskilt skikkethetsvurdering. Les forskriften i sin helhet her: Forskrift om skikkethetsvurdering i høyere utdanning - Lovdata og for OsloMet: Skikkethetsvurdering | Rettigheter og plikter - Student - minside (oslomet.no)
Kvalitetssikring
Hensikten med kvalitetssikringssystemet for OsloMet er å styrke studentenes læringsutbytte og utvikling ved å heve kvaliteten i alle ledd. OsloMet ønsker å samarbeide med studentene, og deres deltakelse i kvalitetssikringsarbeidet er avgjørende. Noen overordnede mål for kvalitetssikringssystemet er:
- å sikre at utdanningsvirksomheten inkludert praksis, lærings- og studiemiljøet holder høy kvalitet
- å sikre utdanningenes relevans til yrkesfeltet
- å sikre en stadig bedre kvalitetsutvikling
For studenter innebærer dette blant annet studentevalueringer:
- emneevalueringer
- årlige studentundersøkelser felles for OsloMet
Mer informasjon om kvalitetssikringssystemet
Tilsynssensorordning
Tilsynssensorordningen er en del av kvalitetssikringen av det enkelte studium. En tilsynssensor er ikke en eksamenssensor, men en som har tilsyn med kvaliteten i studiene. Alle studier ved OsloMet skal være under tilsyn av tilsynssensor, men det er rom for ulike måter å praktisere ordningen på. Viser til retningslinjer for oppnevning og bruk av sensorer ved OsloMet, se her: https://student.oslomet.no/retningslinjer-sensorer