Programplaner og emneplaner - Student
Forskerlinje i helsevitenskap Programplan
- Engelsk programnavn
- Health Science Research Programme
- Gjelder fra
- 2024 HØST
- Studiepoeng
- 60 studiepoeng
- Varighet
- 4 semestre
- Timeplan
- Her finner du et eksempel på timeplan for førsteårsstudenter.
- Programhistorikk
-
Innledning
Forskerlinjen er et studietilbud til masterstudenter ved Fakultet for helsevitenskap, som tilbys parallelt med og i forlengelse av masterstudiet. Forskerlinjestudenten skal gjennomføre et ordinært masterstudium, og følger i tillegg deler av en organisert forskerutdanning og utfører et eget forskningsarbeid under veiledning. Forskerlinjestudenten velger forskningsområde og forskningsmiljø utfra prosjekter som tilbys gjennom fakultetets forskningsgrupper. Arbeidet på forskerlinjen skal utvikle forskerkompetanse utover det et ordinært masterstudium gir og resultere i en forskningsoppgave som kan inngå i et senere doktorgradsarbeid. Formålet med forskerlinjen er å identifisere og utvikle forskertalenter med tanke på mulig rekruttering til ph.d.-program og videre forskerkarriere.
OsloMet er en av landets viktigste leverandører av forskningsbasert kunnskap for helse- og velferdssamfunnet. Det betyr at det er behov for å sikre god rekruttering til forskning, øke andelen som sluttfører doktorgradsløpet, redusere tiden på gjennomføring av doktorgraden og sikre bedre samspill mellom forskning og utdanning på alle utdanningsnivåer. Erfaringer fra tilbud med forskerlinje ved andre universitet viser at forskerlinje er et godt virkemiddel for å oppnå dette.
Forskerlinjen utgjør 60 studiepoeng. Disse kommer i tillegg til 120 studiepoeng på ordinært masterprogram.
Studenten blir tatt opp på forskerlinjen etter opptak på ordinært masterprogram, gjennomfører forskerlinjen parallelt med masterutdanningen og fullfører forskerlinjen ett sommer- og høstsemester etter fullført masterutdanning.
Forskerlinjestudentene følger ulike masterprogram ved fakultetet, men samles jevnlig i forskerlinjens egne emner. Forskningsprosjektet gjennomføres i tett samarbeid med en av forskningsgruppene på fakultetet. Det forventes at forskerlinjestudenten deltar i forskningsgruppens felles møter.
Relevans for arbeidsliv
Forskerlinjen er etablert for å svare på et økende behov for forskningskompetanse i helsesektoren, forvaltningen og akademia.
Relevans for videre studierUtdanningen skal forberede studentene på en fremtidig doktorgradsutdanning, og legge grunnlag for en videre forskerkarriere. En forskerlinjekandidat som senere søker opptak på et ph.d.-program vil allerede ha fullført 15 studiepoeng som vil kunne inngå i opplæringsdelen i et ph.d.-løp. I tillegg vil forskningsarbeidet som er gjort i perioden kunne inngå i et senere ph.d. arbeid. Dette innebærer en mulighet for et noe kortere ph.d.-løp, ved at man etter søknad kan få fritak for gjennomførte emner i ph.d.-programmenes opplæringsdel og få forskningsarbeidet godkjent som del av et senere ph.d.-prosjekt. Det er likevel ingen automatikk i, eller garanti for, at alle deler som inngår i forskerlinjen kan innpasses i ph.d.-studiet, det vil være opp til det aktuelle ph.d.-programmet å vurdere.
Stipend for forskerlinjestudenter
Forskerlinjeprogrammet medfører en forlenget studietid utover ordinært masterstudium med et sommer- og høstsemester. Studenter som tas opp på forskerlinjen mottar et stipend etter søknad til fakultetet, som delvis kompensasjon for tap av inntekt i henhold til forlengelse på studiet. Stipendet forutsetter at studenten følger normal progresjon og oppnår minimum karakteren C på masteroppgaven.
I tillegg tildeles driftsmidler til gjennomføring av forskerlinjeprosjektet fra fakultetet etter gitte føringer.
Målgruppe
Målgruppen er studenter fra masterprogram ved Fakultet for helsevitenskap med sterk interesse for forskning, stor arbeidskapasitet og ambisjoner om senere opptak til ph.d.-program.
Opptakskrav
Opptak til studiet gjennomføres i henhold til forskrift om opptak til studier ved OsloMet – storbyuniversitetet, § 2 (1). Grunnlaget for opptak er påbegynt masterstudium ved et av fakultetets masterprogram.
Rekrutteringsprosess
Hver høst inviteres studenter fra aktuelle masterkull og forskere til et seminar der aktuelle forskningsprosjekter presenteres. Studenter kan da komme i kontakt med forskere og få informasjon om forskningsprosjekter som de finner interessante. Masterstudenter kan også ta kontakt med forskere på egen hånd og diskutere mulighet for prosjekt og samarbeid. Rekruttering og opptak til forskerlinjen gjennomføres etter følgende kulltilhørighet i masterstudiet:
- Masterstudenter på heltid over 2 år: Søker opptak i sitt 1. semester, svar på opptak i sitt 2. semester
- Masterstudenter på deltid over 3 år: Søker opptak i sitt 3. semester, svar på opptak i sitt 4 .semester
- Masterstudenter på deltid over 4 år: Søker opptak i sitt 5. semester, svar på opptak i sitt 6. semester.
Todelt opptaksprosess
Det gjennomføres et todelt opptak til studiet. Del 1 er basert på karaktersnitt fra bachelorstudiet. De best kvalifiserte søkerne inviteres videre til del 2 av opptaket, og utvikler søknad etter gitte kriterier sammen med en forsker ved fakultetet.
Søknaden i del 2 skal inkludere:
- Søknadsbrev med personlig motivasjon, ca. 1 side
- CV for studenten med vedlegg
- Kort prosjektskisse som redegjør for forskerlinjeprosjektet, inntil 2 sider (utarbeides i samråd med veileder)
- Veiledererklæring inklusive CV for hovedveileder
- Vurdering av etiske og personvernmessige problemstillinger i forskerlinjeprosjektet og eventuelle behov for REK- og NSD-godkjenninger.
Fakultetet kan utarbeide nærmere regler for utforming og innhold av hvert av punktene ovenfor.
Søkere i del 2 innkalles til intervju. Intervjuene gjennomføres av en komite oppnevnt av fakultetet. Komiteen innstiller søkerne etter en samlet vurdering av søknad og intervju. Det endelige opptaket vedtas av doktorgradsutvalget ved Fakultet for helsevitenskap.
Søknadsfrister
- Søknadsfrist for første del av opptaket: 1. oktober
- Søknadsfrist for andre del av opptaket: 1. februar
Etter opptak
Det arrangeres oppstartseminar for de nye forskerlinjestudentene kort tid etter opptak.
Veiledning på forskerlinjeprosjektet
Alle forskerlinjestudenter skal ha én hovedveileder og fortrinnsvis én medveileder. Hovedveileder må ha doktorgrad og erfaring med veiledning på doktorgradsnivå, og bør fortrinnsvis være samme person som veileder masteroppgaven. Én av veilederne må ha formell tilknytning til OsloMet.
Læringsutbytte
En kandidat med fullført forskerlinje i helsevitenskap har følgende totale læringsutbytte definert i kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse:
Kunnskap
Kandidaten
- har avansert kunnskap innenfor fagområdet og kan kritisk vurdere kunnskapsfronten innenfor sitt spesielle forskningsfelt
- har avansert kunnskap om vitenskapsteori og forskningsmetoder spesielt for sitt forskningsområde
- kan diskutere relevante etiske problemstillinger i sitt forskningsprosjekt
- kan vurdere hensiktsmessigheten og anvendelsen av ulike metoder og prosesser i helsevitenskapelig forskning
- kjenner til kvalitetskravene og prosessene for publisering innen helsevitenskapelig forskning
Ferdigheter
Kandidaten
- kan formulere problemstillinger, planlegge og gjennomføre et helsevitenskapelig forskningsprosjekt
- kan begrunne valg av relevante design og metoder
- kan anvende metodiske verktøy på en selvstendig måte
- kan gjennomføre selvstendig bearbeiding og analyse av data
- kan håndtere komplekse faglige spørsmål innenfor sitt prosjekt
- kan tolke helsevitenskapelige data og forstå vitenskapelig litteratur
Generell kompetanse
Kandidaten
- kan utøve kritisk tenkning, inkludert å kunne kritisk vurdere egne og andres forskningsresultater/publikasjoner
- kan utøve sin forskning i tråd med forskningsetiske retningslinjer
- har oversikt over nasjonale og internasjonale formidlingskanaler innenfor sitt forskningsområde
- kan formidle egne forskningsprosjekter og forskningsresultat i relevante formidlingskanaler
- kan bidra til utvikling av ny kunnskap og praksis innen eget fagfelt
- kan delta konstruktivt i faglige debatter
Arbeids- og undervisningsformer
Læringsutbyttene i studiet omfatter avanserte kunnskaper, komplekse ferdigheter og høy grad av generell kompetanse innen det helsevitenskapelige området. Dette betyr at arbeids- og undervisningsformene må være varierte og sammensatte for å kunne understøtte forskerlinjestudentenes læringsprosess fram mot oppnådde læringsutbytter.
Arbeids- og undervisningsformene i dette studiet veksler mellom forelesninger, seminarer, praktisk anvendelse av metodologi, forskningsarbeid, veiledning og deltakelse i forskergruppens aktiviteter.
For ph.d.-emnene vil arbeids- og undervisningsformene variere avhengig av hvilke emner forskerlinjestudenten velger. Følgende er mest aktuelle:
Forelesninger
I forelesningene gjennomgås sentrale temaer innenfor emnene, og det formidles aktuelle problemstillinger og nye forskningsresultater.
Arbeidsseminarer
Organisert arbeid i grupper innebærer at forskerlinjestudentene sammen med ordinære ph.d.-studenter diskuterer gitte problemstillinger med utgangspunkt i emnets tematikk og på bakgrunn av egen fagbakgrunn. Dette vil gi forskerlinjestudentene mulighet til refleksjon over flerfaglige og tverrfaglige problemstillinger. Resultatet av seminarene presenteres og drøftes i plenum, noe som vil gi forskerlinjestudentene trening i både faglig formidling og fagfellevurdering.
Praktisk anvendelse av metodologi
I praktiske øvelser anvendes ulik type metodologi, for eksempel forskningsintervju, kvalitative og kvantitative analyser og ulike typer programvare. Dette gir studentene praktisk erfaring slik at de kan håndtere for eksempel komplekse analyser.
I forskerlinjens egne emner inngår i hovedsak følgende arbeids- og undervisningsformer:
Deltakelse i fakultetets forskningsgrupper
Forskerlinjestudentens prosjekt knyttes primært til en av fakultetets etablerte forskningsgrupper. Aktiv deltakelse vil gi forskerlinjestudentene innblikk i forskningsledelse, erfaring med flerfaglig og tverrfaglig forskningssamarbeid og anledning til å diskutere problemstillinger og design, utfordre etablert kunnskap og praksis og presentere eget prosjekt. Forskerlinjestudentene vil få mulighet til å etablere og videreutvikle samarbeid med nasjonale og internasjonale forskningsmiljøer.
Forskningsseminar og formidling
Forskerlinjestudenten skal legge fram sitt prosjekt i seminarer ved oppstart, midtveis og mot slutten av studiet. Det forventes videre at forskerlinjestudenten deltar på minst én internasjonal vitenskapelig konferanse. Dette gir forskerlinjestudentene kompetanse i å delta i vitenskapelige diskusjoner innen sitt helsevitenskapelige forskningsområde i samarbeid med nasjonale og internasjonale forskningsmiljøer.
Forskningsarbeid
Arbeidsformene for forskerlinjeprosjektet består i stor grad av selvstudier og forskningsaktiviteter. Selvstudier innebærer student-initierte aktiviteter slik som individuelt arbeid og samarbeid med medstudenter og forskere. Forskningsaktivitetene omfatter planlegging og gjennomføring av egen forskning og behandling av resultatene samt utforming av prosjektet. Denne delen er det viktigste bidraget til å gi forskerlinjestudentene forskningskompetanse.
Veiledning
Hovedveileder skal ha det faglige hovedansvaret for forskerlinjestudenten. I tillegg kan forskerlinjestudenten ha en medveileder. Hver forskerlinjestudent har rett til samlet 21 timers veiledning. Ved første veiledningsmøte lages en tidsplan for møter og en disposisjon av tiden. Veiledning på prosjektet skal sikre at prosjektet er i samsvar med forskningsetiske rammer og bidra til utforming av problemstillinger og kvalitet i metodene som benyttes. Veiledning kan gis dels i gruppe og dels individuelt.
Nærmere informasjon om hvilke arbeids- og undervisningsformer som inngår i hvert enkelt emne fremgår av emneplanene.
Internasjonalisering
Det legges ikke opp til separate ordninger for utvekslingsopphold innenfor forskerlinjens 60 studiepoeng. Det er imidlertid tilrettelagt for utveksling i ordinært masterprogram.
Det gis mulighet for deltakelse på en nasjonal eller internasjonal konferanse. I tillegg oppmuntres det til et studiebesøk ved utenlandsk forsknings/utdanningsinstitusjon i løpet av forskerlinjen. Det gis driftstøtte til deltakelse på konferanse etter gitte kriterier.
Artikkelen forskerlinjeprosjektet munner ut i skal skrives på engelsk, for å muliggjøre internasjonal publisering.
Arbeidskrav og obligatoriske aktiviteter
Arbeidskrav er alle former for arbeider, prøving og obligatorisk tilstedeværelse som må være vurdert til godkjent for å kunne framstille seg til eksamen.
Arbeidskravene i dette studiet består av obligatorisk deltakelse på seminarer med tilhørende presentasjoner av eget arbeid, deltakelse på midveisevaluering og veiledning. Videre kreves det at studenten skal utarbeide et individuelt, skriftlig forskerlinjeprosjekt i form av en artikkel. Arbeidet med artikkelen utgjør en vesentlig del av studiet og har som hensikt å bidra til å gi forskerlinjestudenten forskningskompetanse. Hensikten med de øvrige arbeidskravene er primært å fremme studentens progresjon og utvikling i studiet, sikre deltakelse der dette er nødvendig for å nå et angitt læringsutbytte, stimulere studenten til å oppsøke og tilegne seg ny kunnskap og legge til rette for samhandling og kommunikasjon om faglige spørsmål.
Ved ikke godkjent artikkel i forskerlinjeprosjektet FORSK8900 kan kandidaten levere omarbeidet versjon èn gang innen 2 mnd.
For øvrige arbeidskrav, der studenten av særskilte grunner er forhindret fra å gjennomføre arbeidskrav som beskrevet i emneplan, kan alternative arbeidsformer avtales med emneansvarlig/programansvarlig.
Nærmere informasjon om hvilke arbeidskrav som inngår i hvert enkelt emne fremgår av emneplanene.
Vurdering og sensur
Det vises til lov om universiteter og høyskoler, forskrift om studier og eksamen ved OsloMet og retningslinjer for oppnevning og bruk av sensor ved OsloMet.
Vurderingsordningene skal gi studentene regelmessig vurdering underveis i studiet for å fremme læring samtidig som det skal gi både utdanningen og studentene informasjon om studieprogresjon og resultat.
Alle emner avsluttes med eksamen. Ny/utsatt eksamen gjennomføres som ordinær eksamen dersom ikke annet er angitt i emneplanen.
All detaljert informasjon om eksamen legges ut som egen informasjon i god tid før den enkelte eksamen.
På sluttdokumentasjonen for forskerlinjen føres avsluttende vurdering for hvert emne og forskerlinjeoppgavens tittel.
Vurderingsuttrykk
Vurderingsuttrykkene som brukes i studiet er bestått/ikke bestått.
Klage på karakter
Sensuren ved skriftlig eksamen kan påklages.
Øvrig informasjon
Etablering godkjent av dekan: 21.2.2019
Programplan godkjent av utdanningsutvalget og doktorgradsutvalget HV: 23.01.2019
Siste endringer godkjent i utdanningsutvalget HV 30.03.2023